Alt det gode ved mælken
Fede oste er godt for blodtrykket, mens nye specialmælk kan tiltrække nye forbrugergrupper. Sådan lød et par af konklusionerne i foredragsrækken under dette års Mejeribrugets Dag.
”Folk ønsker ikke at høre sandheden, fordi de ikke vil have deres illusioner ødelagt.”
Med dette citat af den tyske filosof Friedrich Nietzsche indledte professor dr.med. Arne Astrup de faglige indlæg på dette års udgave af Mejeribrugets Dag på Kold College. Omkring 300 tilhørere var onsdag eftermiddag på plads i festsalen for at høre fem meget forskellige indlæg under det fælles tema ’Mælk med en god smag i munden’.
Nietzsche -citatet var dog ikke rettet mod gæsterne på stolerækkerne, men derimod de mange forskere, som stædigt holder fast i myten om, at mættet fedt i mejeriprodukter øger risikoen for forhøjet blodtryk, blodpropper og hjertekarsygdomme. Under overskriften ’Fakta og myter om mejeriprodukter og sundhed’ kunne ernæringsprofessoren dokumentere, at der efterhånden er solid evidens for, at mættet fedt i mejeriprodukter ikke har de frygtede sideeffekter. Snarere tværtimod. Fermenterede produkter som yoghurt og ost skiller sig ud ved ligefrem at kunne sænke blodtrykket og mindske risikoen blodpropper. Især de lagrede oste.
”Det handler om det, vi kalder ostens ’matrix’. Samspillet mellem protein, calcium og bakterier har tilsyneladende en gavnlig effekt på blodtrykket og risikoen for at udvikle diabetes,” fortalte Arne Astrup, som karakteriserede effekten som ’magisk’, idet den ikke kan tillægges enkelte indholdsstoffer i osten. Han understregede samtidig, at der dog ikke var tale om ’dramatiske’ positive effekter.
”Man lever ikke evigt, hvis man spiser ost hver dag,” som han muntert udtrykte det.
Specialprodukter til patienter
Sygdom og sundhed var på sin vis også emnet i det næste indlæg, som mejeriejer N. H. Lindhardt stod for. Dog ikke i egen person (han havde måttet melde forfald) men i form af en video, hvori han fortalte om arbejdet med at udvikle en energitæt is (højt indhold af fedt og protein), som kan hjælpe patienter med nedsat appetit med at komme til hægterne igen.
Tidligere var de fedtrige mejeriprodukter noget, som mange forbrugere gik i en stor bue udenom på indkøbsturen. Men sådan er det ikke længere, kunne ernæringschef for mejeri i L&F, Merete Myrup, fortælle i sit indlæg om forbrugerpræferencer. Fedtforskrækkelsen er på retur – i stedet kan man registrere en stigende interesse for dyrevelfærd og bæredygtighed.
SBU-pediatrics Anders Steen Jørgensen fra Arla Foods Ingredients gav tilhørerne et indblik i udviklingen af et højt specialiseret nicheprodukt: CGMP/GMP eller CaseinGlycoMacroPeptid. Et ernæringsprodukt målrettet mennesker med den sjældne sygdom PKU – også kaldet Føllings syge (i Danmark fødes seks børn om året med sygdommen). Personer med PKU har et defekt enzym, som gør, at de ikke kan nedbryde aminosyren phenylalanin, der findes i diverse fødevarer. PKU-patienter risikerer at udvikle hjerneskader, med mindre de kommer på en meget streng diæt. CGMP er med til at give patienterne nogle vigtige næringsstoffer, samtidig med at det sikrer et stabilt phenylalanin-niveau.
Mælk til skeptikere
Direktør Poul J. Pedersen fra Thise Mejeri rundede af med en præsentation af mejeriets lancering af en helt anden type nichéprodukt: Urmælk – også kaldet A2-mælk. Det handler kort fortalt om en særlig – og omdiskuteret – proteinsammensætning af mælken. Det såkaldte beta-kasein, som findes i tre varianter. Urmælken indeholder udelukkende varianten A2, hvilket nogle mener giver en sundere mælk. Kun malkekøer med en særlig genetisk sammensætning producerer ren A2-mælk, og det har derfor krævet en del arbejde at få etableret en ren A2-besætning og efterfølgende sikre, at mælken holdes adskilt fra andre mælketyper gennem hele processen fra indtransport til mælken tappes på kartoner.
Urmælken blev først lanceret i Irma og senere i andre Coop-butikker. Det er stadig et nicheprodukt, men der er til gengæld tale om et regulært mersalg til helt nye forbrugergrupper, understregede Poul Pedersen. På Thise Mejeri er man opmærksom på, at officielle institutioner som EFSA afviser, at A2-mælk skulle være sundere end andre mælketyper.
”Men jeg er overbevist om, at lanceringen af produkter som Urmælken er en af de måder, vi kan komme de skeptiske forbrugere i møde. Vi skal lytte til forbrugerne, give dem et større udbud af produkter,” sagde han.
Efter foredragsrækken trak de mange tilhørere over i Landbrugsskolens hal, hvor der traditionen tro var linet lange borde op med mejeriprodukter til årets første kredsudstilling.
Mmmmmm.... ost. Kredsudstillingens smagsprøver på ost og andre mejeriprodukter var som sædvanlig et populært indslag under Mejeribrugets Dag.
Vil du vide mere?
Mælk kan ikke erstattes
Ny international, videnskabelig undersøgelse slår fast, at komælk ikke uden videre kan skiftes ud med plantedrikke til små børn.
12 siders fakta om mælk
Myter om mælk eksisterer stadig i bedste velgående. I det nye nummer af sundhedsmagasinet Helse får læserne serveret masser af solid viden om mælk og dens sunde egenskaber.
Et glas mælk eller to blomkålshoveder
En ny plakat fra Mejeriforeningen illustrerer, hvor meget man skal spise af andre fødevarer for at få den samme mængde calcium, som der er i et glas mælk.